Námořní bitva u Skagerraku si vyžádala 6 094 mrtvých, vítězství si nárokovaly obě strany
![](https://cdn.administrace.tv/2024/01/12/medium_169/ba9c35671bd715435297040b02582af7.jpg)
Ponorky: Přízraky pod hladinou S1 (1) - Bitva u Skagerraku
O tom, že ponorky jsou těžkým soupeřem, který může zásadně ovlivnit boje na moři, svět definitivně ujistila největší námořní bitva první světové války. Poprvé a naposledy se tak u Jutska během tragického konfliktu střetly hlavní síly německého a britského loďstva.
Kolem roku 1916 zahájila britská flotila Grand Fleet námořní blokádu Německa. Většina lodí tedy zůstávala v přístavech, až na ponorky, proti nimž prakticky nebylo obrany a které působily britskému obchodnímu loďstvu těžké ztráty. Přesto Němci potřebovali získat převahu a ovládnout Severní moře, k čemuž museli Grand Fleet nejdříve oslabit. Nemohli ji zcela zničit, protože německá Hochseeflotte viceadmirála Reinharda Scheera se jí nemohla rovnat, pokusili se ale zlikvidovat její část.
Britský bitevní křižník HMS Indefatigable krátce před svým potopením Zdroj: Getty Images
Bitvy u Skagerraku se zúčastnila i HMS Monarch Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
Zničující bitva u Sagerraku Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
Cílem operace byla nadvláda nad Severním mořem Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
V bitvě zemřelo 6 094 lidí Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
Bitva u Skagerraku se stala největší námořní bitvou první světové války Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
Třebaže nikdo fakticky nevyhrál, obě strany byly vyznamenány Zdroj: ČTK / Profimedia.cz
Hrdinové na obou stranách
Plán Němců byl prostý – vylákat Brity do léčky, kde by potopili část jejich bitevních křižníků a otevřeli si tak cestu Severním mořem. Věděli, že se Grand Fleet bude snažit zničit Hochseeflotte, takže stačilo vypálit na několik britských přístavů a počkat, až bitevní křižníky vyrazí na trestnou výpravu. Do předpokládané trasy britských lodí byly rozmístěny ponorky, které měly úsilí zjednodušit. Jak uvidíte v pořadu Ponorky: Přízraky pod hladinou na Prima ZOOM, Němci se dvakrát nezdržovali dodržováním určitých konvencí. Třebaže bylo zvykem dát posádce najevo, že jsou drženi v šachu, následně je zajmout a loď potopit, Němci přistupovali k radikálnější taktice a lodě potápěli rovnou. Nastražená past ale nesklapla tak lehce, jak si Němci přáli.
Čtěte také: Pobřežní stráž vylovila zbývající trosky ponorky Titan. Byly v nich i ostatky pasažérů
Britové totiž zachytili rádiové vysílání a věděli, že se operace chystá, takže se britské a německé síly střetly dříve, než Němci čekali, a sice odpoledne 31. května 1916 u průlivu Skagerrak. Německé lodě se obrátily na jih vstříc Hochseeflotte a Britové je začali pronásledovat. Rozpoutala se mohutná bitva, která pokračovala až do dalšího dne. Během noci Britové manévrovali tak, aby odřízli Němcům ústup na základnu.
Němcům se ale podařilo skrze blokádu prorazit. Celkem bylo v bitvě potopeno 14 britských a 11 německých lodí se značnými ztrátami. Vítězství si nárokovaly obě strany, faktem ale zůstává, že krvavými boji nezískal nikdo nic. Grand Fleet zaznamenala těžké ztráty a slízla kritiku britských médií. Němcům se podařilo zásadně poškodit britskou flotilu, na druhou stranu se jim však nepovedlo získat kýženou převahu v Severním moři. Přestože výsledkem bylo „pouze“ 6 094 mrtvých, 510 zraněných a 177 zajatců, velitelé obou stran byli vyznamenáni za vítězství.
Zdroje: Naval Institute/Scientific American